![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/10/LET_24502713-800x523.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/10/LET_24502713-800x523.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/10/LET_24502713-800x523.jpg)
Nozares pārstāvji aicina jaunās valdības veidotājus kultūras ministra amata kandidātu izvēlēties ar atbildību un rūpību
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/10/LET_24502713-800x523.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/10/LET_24502713-800x523.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/10/LET_24502713-800x523.jpg)
Pēc nozares pārstāvju paustā, patlaban masu medijos izskanējušās iespējamo kultūras ministra amata kandidatūras vieš bažas, ka potenciālās koalīcijas veidošanā kultūras jomai tiek piešķirta pakārtota un otršķirīga loma, kuras pārraudzību šķietami var uzticēt jebkuram politiķim.
Atklātajā vēstulē uzsvērts, ka Kultūras ministrijas (KM) pārziņā ir sabiedrības integrācija, masu mediju nozares politika, kā arī kultūras un mākslas nozaru pārraudzība, un tā tiešā veidā būs atbildīga par valdības vīzijas īstenošanu, veicinot latviskas un iekļaujošas Latvijas attīstību.
Nozares pārstāvji atzīmē, ka šajā sarežģītajā laikā, kad pieaugusi sabiedrības šķelšanās, samazinās uzticēšanās demokrātiskām vērtībām, kā arī aktīvi turpinās Krievijas centieni ietekmēt un kontrolēt informatīvo telpu savas agrākās ietekmes zonās, kultūras ministram ir izšķiroša loma.
“Aicinām šai pozīcijai virzīt kandidātu, kam ir profesionāla izpratne par kultūras jomu, reāla pieredze nozares politikas veidošanā un kurš spēj piedāvāt pragmatisku stratēģiju tās īstenošanai,” teikts vēstulē.
Nozares pārstāvji vērš uzmanību uz 2011. līdz 2013.gadu, kad kultūras jomā nonāca Žanetes Jaunzemes-Grendes pārziņā. Ministres karjera beidzās ar Jaunzemes-Grendes demisijas pieprasījumu no toreizējā ministru prezidenta Valda Dombrovska (JV), par pamatu minot ministres nespēju sadarboties ar pārraudzībā esošo nozari.
“Aicinām neveikt vēl kādu neveiksmīgu eksperimentu Covid-19 laikā daudz cietušas un novājinātas nozares vadībā. Ir būtiski apzināties, ka KM loma sabalsojas ar virkni citiem sabiedrības mērķiem, kā arī ir atvērtas un demokrātiskas sabiedrības veidošanas pamats, tādēļ aicinām ar vislielāko atbildību izvēlēties nākotnes atbildīgos par KM,” pausts vēstulē.
Gan publiskajā telpā, gan kuluāros iezīmējušies vairāki iespējamie kandidāti uz Saeimas priekšsēdētāja un ministru amatiem līdz ar valdošās koalīcijas potenciālo nomaiņu.
Atbildību par kultūras ministra amatu varētu vēlēties saņemt Zaļo un zemnieku savienība, tomēr patlaban vēl neesot droši zināms, kuras partijas pārraudzībā nonāktu minētais postenis.
Latvijas Televīzijas raidījums “Panorāma”, atsaucoties uz tā rīcībā esošo informāciju, vēstīja, ka Satversmes tiesas kādreizējais priekšsēdētājs Gunārs Kūtris (ZZS), kurš minēts arī kā Saeimas priekšsēdētāja amata kandidāts, ieņemtu kultūras ministra amatu.