![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2024/06/veic-balsoshanu.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2024/06/veic-balsoshanu.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2024/06/veic-balsoshanu.jpg)
Aptauja: Latvijā 71% iedzīvotāju pēc grozījumiem Dzīvokļa īpašuma likumā sagaida ātrāku jautājumu risināšanu daudzdzīvokļu mājās
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2024/06/veic-balsoshanu.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2024/06/veic-balsoshanu.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2024/06/veic-balsoshanu.jpg)
Pētījumu kompānija “Kantar” veica aptauju ar mērķi noskaidrot, kā Latvijas iedzīvotāji, kuri ir dzīvokļa īpašnieki daudzdzīvokļu mājā, vērtē Saeimas atbalstīto grozījumu Dzīvokļa īpašuma likumā, kas paredz daudzdzīvokļu mājās dzīvokļu īpašniekiem par mājai būtiskiem jautājumiem ļaut lemt arī tad, ja daļa iedzīvotāju neiesaistās to risināšanā, ietekmi uz kopīgo mājas jautājumu risināšanu.
No 800 aptaujātajiem Latvijas iedzīvotājiem vecumā no 18 līdz 65 gadiem, teju puse jeb 49% norādīja, ka ir dzīvokļa īpašnieki daudzdzīvokļu mājā un sniedza vērtējumu jautājumā par Saeimas atbalstītajiem grozījumiem Dzīvokļa īpašuma likumā.
Pētījuma rezultāti atklāj, ka lielākā daļa jeb 71% aptaujāto Latvijas iedzīvotāju vecumā no 18 līdz 65 gadiem, kuri ir dzīvokļa īpašnieki daudzdzīvokļu mājā, uzskata, ka šīs izmaiņas sekmēs ātrāku kopīgo mājas jautājumu risināšanu daudzdzīvokļu mājā, kurā atrodas viņiem piederošais dzīvoklis (33% – noteikti jā, 38% – drīzāk jā).
Turpretim teju piektdaļa jeb 17% aptaujāto dzīvokļu īpašnieku pauda pretēju viedokli, nepiekrītot tam, ka izmaiņas sekmēs ātrāku kopīgo mājas jautājumu risināšanu (11% – drīzāk nē, 6% – noteikti nē).
Savukārt desmitajai daļai jeb 12% aptaujāto dzīvokļu īpašnieku nebija konkrēta viedokļa par šo izmaiņu ietekmi uz kopīgo mājas jautājumu risināšanu.
Aplūkojot rezultātus sīkākās sociāli demogrāfiskās grupās, secināts, ka latvieši, kā arī iedzīvotāji ar augstiem personīgajiem ienākumiem (virs 1000 eiro uz rokas) salīdzinoši biežāk uzskata, ka šīs izmaiņas sekmēs ātrāku kopīgo mājas jautājumu risināšanu, savukārt skeptiskāki ir gados vecākie (55 – 65 gadus veci) Latvijas iedzīvotāji, caurmērā biežāk paužot pretēju viedokli.
Aptauju pētījumu kompānija “Kantar” veica laikā no 2024.gada 4. līdz 6.jūnijam, ar interneta starpniecību visā Latvijā aptaujājot 388 Latvijas iedzīvotājus, kuri ir dzīvokļa īpašnieki daudzdzīvokļu mājā.