![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/06/mareks-steins-NfUvp_T2c6M-unsplash-800x533.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/06/mareks-steins-NfUvp_T2c6M-unsplash-800x533.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/06/mareks-steins-NfUvp_T2c6M-unsplash-800x533.jpg)
Repatriantiem pastāvīgās uzturēšanās atļauju piešķirs, ja persona nepārtraukti uzturējusies Latvijā un apguvusi valodu
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/06/mareks-steins-NfUvp_T2c6M-unsplash-800x533.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/06/mareks-steins-NfUvp_T2c6M-unsplash-800x533.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/06/mareks-steins-NfUvp_T2c6M-unsplash-800x533.jpg)
Saeima šodien galīgajā lasījumā pieņēma grozījumus divos likumos, kas nosaka repatrianta statusa saņēmējiem un viņu ģimenes locekļiem piešķirt termiņuzturēšanās atļauju uz pieciem gadiem, bet pastāvīgās uzturēšanās atļauju piešķirt, ja šo piecu gadu laikā persona nepārtraukti uzturējusies Latvijā un apguvusi valsts valodu vismaz A2 līmenī.
Šodien pieņemti divi no trīs saistītajiem likumprojektiem. Iekšlietu ministrijas sagatavotie un šodien parlamentā galīgajā lasījumā pieņemtie grozījumi Repatriācijas likumā un Imigrācijas likumā nosaka arī pārejas periodu, pēc kura beigām tiek pārtraukta materiālā pabalsta piešķiršana repatriantiem, kā arī pārejas periodu, pēc kura beigām Repatriācijas likuma darbība tiek pārtraukta.
Pieņemto izmaiņu mērķis ir samazināt apdraudējumu Latvijas iekšējai drošībai, ierobežojot tādu personu plūsmu uz Latviju, kuru ieceļošana neatbilst Repatriācijas likuma preambulā ietvertajai pamatidejai – veicināt to tautiešu, kas no Latvijas izceļojuši genocīda, kara vai asimilācijas draudu dēļ, atgriešanos etniskajā dzimtenē.
Gan pirms, gan īpaši pēc Krievijas izraisītā bruņotā konflikta Ukrainā atbildīgās institūcijas konstatēja Krievijas pilsoņu intereses pieaugumu par izceļošanu no Krievijas, lai pārceltos uz pastāvīgu dzīvi Latvijā.
Lai gan ieviesti dažādi mehānismi, kas uz laiku liedz Krievijas pilsoņiem ieceļot un uzturēties Latvijā, pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā arvien pieaug Latvijas diplomātiskajās un konsulārajās pārstāvniecībās ārvalstīs pieņemto un Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldei (PMLP) pārsūtīto uzturēšanās atļauju pieteikumu skaits, īpaši no Krievijas pilsoņiem – repatriantiem.
Līdz šim repatriantam uz pirmā iesnieguma pamata tiek piešķirta pastāvīgās uzturēšanās atļauja, dodot iespēju personām pastāvīgi uzturēties Latvijā, brīvi ceļot Šengenas līguma dalībvalstu zonā, saņemt veselības aprūpes pakalpojumus un citas sociālās garantijas, iepriekš nepierādot ne to, ka persona tiešām dzīvo Latvijā, ne arī valsts valodas zināšanas.
Tagad likumā noteikts, ka, sākot no 2023.gada 1.jūlija, labvēlīga lēmuma gadījumā repatriantiem piešķirs termiņuzturēšanās atļauju vai reģistrācijas apliecību uz pieciem gadiem.
No 2023.gada 1.jūlija tiks izslēgtas arī Repatriācijas likuma normas par materiālo un sociālo palīdzību repatriantiem.
Noteikts, ka Repatriācijas likuma normas par repatrianta un viņa ģimenes locekļa statusa piešķiršanu zaudēs spēku 2024.gada 1.janvārī. Turpmāk latviešu vai lībiešu izcelsmes trešo valstu pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem būs tiesības pieprasīt termiņuzturēšanās atļauju uz pieciem gadiem Imigrācijas likumā noteiktajā kārtībā.
Imigrācijas likumā noteiktais regulējums nepieļauj tik plašu ģimenes locekļa kategoriju uzskaitījumu kā Repatriācijas likums.
Šādas normas nepieciešamību radījis fakts, ka tiek iesniegti dokumenti, kuros viltoti tautības ieraksti un dokumenta legalizācijas spiedogi. Turklāt iespējas šos viltojumus atklāt ir visai ierobežotas. Pēdējo gadu laikā veiktas 217 pārbaudes uz aizdomu pamata par to, ka dokuments ir viltots, sākti vismaz 80 kriminālprocesi, anulētas vai atteiktas vismaz 200 uzturēšanās atļaujas.
Saeimai nākotnē paredzēts vēl skatīt saistīto likumprojektu “Par Repatriācijas likuma atzīšanu par spēku zaudējušu”, kas paredz Repatriācijas likumu atzīt par spēku zaudējušu no 2028.gada 1.jūlija. Normas, saskaņā ar kurām personas var pieprasīt repatrianta statusu, būs izslēgtas jau no 2024.gada 1.janvāra, bet termiņu līdz 2028.gadam paredzēts noteikt, lai varētu tikt pabeigti tiesvedības procesi.