![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/03/Dators-pixabay-800x533.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/03/Dators-pixabay-800x533.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/03/Dators-pixabay-800x533.jpg)
Izveidots rīks, kurā pieteikt savu mājokli bēgļu izmitināšanai
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/03/Dators-pixabay-800x533.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/03/Dators-pixabay-800x533.jpg)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2022/03/Dators-pixabay-800x533.jpg)
Valsts iestādes ir izveidojušas rīku, kurā katrs iedzīvotājs, kurš to vēlas, var pieteikt savu mājokli bēgļu izmitināšanai, šodien preses konferencē par atbalstu Ukrainas civiliedzīvotājiem mājokļu jautājumā informēja Valsts ugunsdzēsības un glābšanas dienesta (VUGD) priekšnieka vietnieks Intars Zitāns.
Līdzīgs rīks jau bija izveidots iepriekš, lai apzinātu problēmas, kuras skarušas bēgļus, bet tagad tas padarīts pieejams visiem, lai ātrāk varētu apzināt pieejamos mājokļus bēgļu izmitināšanai. Rīku iespējams atrast portālā “Latvija.lv”.
Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs Edmunds Valantis uzsvēra, ka šobrīd bēgļiem ir vairākas iespējas, kā Latvijā tikt pie pajumtes. Viens no variantiem ir bēgļu izmitināšana pašvaldību telpās vai viesnīcās. Šajā gadījumā valsts nosedz izmaksas līdz 15 eiro dienā. Salīdzinoši zemās samaksas dēļ viesnīcas nereti izvēlas neturpināt izmitināšanu.
Tāpat bēgļiem ir iespējams īrēt dzīvokli, un valsts šajā gadījumā vienai mājsaimniecībai sedz īres maksu līdz 400 eiro mēnesī. Šajā summā ir jābūt iekļautiem arī komunālajiem maksājumiem.
Bēgļus ir iespējams izmitināt arī brīvprātīgo mājsaimniecībās. Šajā gadījumā mājsaimniecības īpašnieks var saņemts pabalstu līdz 300 eiro mēnesī – 100 eiro par pirmo personu un 50 eiro par katru nākamo personu.
Valantis uzsvēra, ka kopumā valsts ir palīdzējusi atrast mājokli vairāk nekā 11 300 bēgļiem un visi bēgļi, kuri ir pieprasījuši izmitināšanu, ir izmitināti.
Labklājības ministrijas Sociālā darba un sociālās palīdzības politikas departamenta direktore Ilze Skrodele-Dubrovska informēja, ka pirmos trīs mēnešus bēgļu pabalstu aprēķina, nerēķinot viņu ienākumus. Savukārt pēc 90 dienām pabalstu aprēķināšanas laikā tiek vērtēti mājsaimniecības ienākumi.
Kopš Krievijas sāktā kara Ukrainā līdz šim Latvijā reģistrēts vairāk nekā 31 000 Ukrainas civiliedzīvotāju, bet aptuveni 25 000 bēgļu izsniegti uzturēšanās dokumenti ar tiesībām uz nodarbinātību.
Maija izskaņā mainījās atbalsta sniegšanas nosacījumi bēgļiem – saskaņā ar valdības lemto, no 25.maija maksa par bēgļu izmitināšanu tūrisma mītnēs tika samazināta no 20 eiro uz 15 eiro dienā, bet par bēgļu ēdināšanu – no 15 eiro uz 10 eiro. Pēc šāda lēmuma atsevišķas tūrisma mītnes paziņojušas, ka vairs nevar izmitināt savās telpās bēgļus.
Rīgas pašvaldības pārstāvji informēja, ka atbalsta samazinājuma dēļ Rīgā uz citām mītnēm īsā laikā nācās pārvietot 570 Ukrainas bēgļus. Kā stāstīja Rīgas Pašvaldības policijas priekšnieka vietnieks Andrejs Aronovs, sākotnēji, pēc lēmuma publicēšanas un informācijas tūrisma mītnēs, ka cilvēkiem būs jāpamet viesnīcas, bēgļu sabiedrībā valdījusi panika, kuru gan izdevies novērst.