![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/07/Untitled-design-2023-07-07T150451.292.png)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/07/Untitled-design-2023-07-07T150451.292.png)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/07/Untitled-design-2023-07-07T150451.292.png)
Viesmīlības nozaru asociācijas cer samazināto PVN likmi ēdināšanai ieviest nākamajā nodokļu periodā
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/07/Untitled-design-2023-07-07T150451.292.png)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/07/Untitled-design-2023-07-07T150451.292.png)
![](https://kuramo.lv/wp-content/uploads/2023/07/Untitled-design-2023-07-07T150451.292.png)
Viesmīlības nozares organizācijas- Latvijas Viesnīcu un restorānu asociācija (LVRA) un Latvijas Restorānu biedrība – aktīvi strādā pie samazinātā pievienotā vērtības nodokļa (PVN) piemērošanas sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumiem ieviešanas jau nākamajā nodokļu periodā.
Viņš uzsvēra, ka nozares pārstāvji tikušies ar lielāko daļu Saeimā pārstāvēto partiju, Ekonomikas ministriju, Finanšu ministriju un lielākajām darba devēju organizācijām, lai skaidrotu samazinātā PVN ieviešanas pozitīvos efektus.
Tāpat nozare veikusi aprēķinus un uzskata, ka, padziļināti sadarbojoties ar Valsts ieņēmumu dienestu (VID), iespējams panākt, ka samazinātā PVN likme valsts budžetam būs neitrāls pasākums, sacīja Kalniņš.
LVRA vadītājs uzsver, ka samazinātās PVN likmes sabiedriskajai ēdināšanai pozitīvie aspekti ir vērojami lielākajā daļā Eiropas Savienības (ES) valstu, kas to ir ieviesušas. “Tāpat arī mūsu kaimiņvalstī Lietuvā, kura ēdināšanas nozares apgrozījuma ziņā jau apsteidz Latviju divas reizes,” norādīja Kalniņš, piebilstot, ka pirms Covid-19 pandēmijas Latvijas un Lietuvas ēdināšanas nozaru apgrozījums bija līdzvērtīgs.
Tāpat Kalniņš minēja, ka ēdināšanas nozare ir vissmagāk cietusī nozare Covid-19 pandēmijas laikā, tai uzkrājot nodokļu parādus aptuveni 45 miljonu eiro apmērā. Tāpat viņš uzsvēra, ka nozares situācijai nepalīdz fakts, ka Latvija pēc ārvalstu ceļojošo tūristu skaita atrodas pēdējā vietā ES salīdzinājumā ar 2019.gadu.
“Pēc būtības visa viesmīlības nozare ir eksporta nozare,” atzīmēja LVRA vadītājs, piebilstot, ka 2022.gadā ārvalstu viesi, kas ir ieradušies Latvijā ceļojuma ietvaros, ir atstājuši ekonomikā aptuveni vienu miljardu eiro.
Kalniņš pauda cerību, ka valdība iedziļināsies šajā jautājumā un uzklausīs nozares priekšlikumus, kuri ir balstīti uz citu ES dalībvalstu pieredzes, un ieviesīs samazināto PVN likmi ēdināšanas pakalpojumiem, kas savukārt spēs palīdzēt uzņēmējiem atkopties no iepriekšējo gadu uzkrātajiem zaudējumiem un sniegs iespēju saglabāt konkurētspēju reģionā, investēt uzņēmumu attīstībā, kā arī samazināt ēnu ekonomiku nozarē.
Iepriekš, ēdinātāji jau vairākkārt aicinājuši samazināt PVN likmi sabiedriskajai ēdināšanai. Līdz šim priekšlikums nav atbalstīts.
Cita starpā 2020.gada novembrī Saeimas vairākums noraidīja Zaļo un zemnieku savienības (ZZS) deputātu rosinājumu uz diviem gadiem noteikt samazināto PVN likmi sabiedriskajai ēdināšanai 12% apmērā.
LVRA apvieno naktsmītnes un sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumus profesionālai sadarbībai, lai uzlabotu klientu apkalpošanas kvalitāti, sakārtotu Latvijas viesnīcu tirgu un pārstāvētu Latvijas viesnīcu un restorānu biznesu pasaulē. LVRA ir asociācijas “Viesnīcas, restorāni un kafejnīcas Eiropā” biedrs.